„O kodėl Jūs mane pertraukinėjate?“ Persidengimų bei pertraukimų kaita pokalbių laidose 1960–2011 metais - Nevinskaitė, Laima (Taikomoji kalbotyra, 2016)
Straipsnyje analizuojamas vienas iš žiniasklaidos diskurso bruožų, galintis atskleisti konversacionalizacijos tendenciją – kalbėjimo vienu metu atvejai, t. y. kalbos persidengimai ir pertraukimai. Straipsnio objektas yra persidengimai ir pertraukimai pokalbių laidose Lietuvos radijuje ir televizijoje 1960–2011 m. Teoriniu atžvilgiu laikoma, kad persidengimas yra objektyvi (girdima) kategorija, o pertraukimas – interpretacinė kategorija, kurią galima analizuoti pokalbio sekos arba pokalbio dalyvių požiūriu, atsižvelgiant į pokalbio dalyvių komentarus apie pertraukimus. Empirinėje straipsnio dalyje, remiantis sakytinės žiniasklaidos tekstyno duomenimis, lyginama persidengimų ir pertraukimų kaita trimis laikotarpiais (sovietiniu, pereinamuoju, dabartiniu). Kiekybinė persidengimų kaitos analizė rodo, kad persidengimų radijo ir televizijos pokalbių laidose ryškiai padaugėjo su kiekvienu išskirtu laikotarpiu. Kokybinė analizė rodo, kad su kiekvienu etapu taip pat atsirado įvairesnių persidengimų ir pertraukimų funkcijų ir situacijų. Sovietinio laikotarpio laidose identifikuotos neutralios ir bendradarbiavimo funkcijos, pereinamuoju laikotarpiu atsiranda konkurencinės funkcijos užuomazgos, dabartiniu laikotarpiu persidengimams ir pertraukimams būdinga ryški konkurencija ir orientacija į galią, jie atspindi komercinį žiniasklaidos pobūdį (pramoginė funkcija, pertraukimai dėl reklamos pertraukos). Persidengimų ir pertraukimų kaitos tendencijas atspindi ir jų metadiskursas. Dabartiniu laikotarpiu santykinai mažiau atsiprašymų dėl pertraukimo, tačiau daugiau verbalinio teisės į žodį gynimo. Tai rodo, kad pripažįstama konkurencija dėl žodžio ir teisė į pertraukimą. Nustatyti pokyčiai turi būti interpretuojami ne kaip kaita, bet kaip įvairovės didėjimas, nes vėlesniais etapais laidos su dideliu persidengimų skaičiumi bei naujos persidengimų ir pertraukimų funkcijos atsiranda kaip papildomas naujų etapų bruožas, išliekant ir ankstesniam (-iems) etapui (-ams) būdingoms laidoms bei persidengimų ir pertraukimų situacijoms. Persidengimų ir pertraukimų kaitą galima sieti su bendresniais žiniasklaidos diskurso pokyčiais ir konversacionalizacijos rodikliais, pvz., didesniu dialogiškumu. Tokius viešojo diskurso pokyčius lėmė politiniai viešosios erdvės pokyčiai bei radijo ir televizijos kaita (komercinio radijo ir televizijos įsigalėjimas). Pokyčius vėlyvuoju dabartiniu laikotarpiu galima aiškinti ir universaliomis (Vakarų) žiniasklaidos raidos tendencijomis.