Kompetencje składniowe dzieci w wieku 6,5–7,5 (na przykładzie wypowiedzi z czasownikami ruchu) - Siudzińska, Natalia; Brzeszkiewicz, Kamila (Slavistica Vilnensis, 2020)
Głównym celem artykułu jest pokazanie, jak dzieci w wieku 6,5–7,5 realizują struktury zdaniowe ukonstytuowane przez czasowniki ruchu. Cechą charakterystyczną wybranych do badań orzeczeń jest to, że otwierają one pozycje dla największej ze wszystkich klas czasownikowych liczby pozycji przyorzeczeniowych (agens, trzy pozycje lokatywne, obiekt, narzędzie). Jako materiał do badań posłużyły zdania z czasownikami ruchu, wyekscerpowane z wypowiedzi dzieci, których zadaniem było opisywanie sytuacji przedstawionych na ilustracjach. Badania wykazały, że dzieci w tym wieku potrafią zastosować adekwatny do sytuacji czasownik oraz zrealizować właściwą strukturę składniową. W zebranym materiale przeważają struktury dwupozycyjne (zdania pojedyncze nierozwinięte), co oznacza, że dzieci tworzą krótkie i precyzyjne komunikaty, nazywając tylko to, co jest dla nich na obrazku najważniejsze. Najczęściej realizowanymi pozycjami były: LOKALIZATOR [którędy] w czasownikach ruchu prostego, NARZĘDZIE oraz OBIEKT w czasownikach ruchu złożonego. Pozycją najrzadziej realizowaną był LOKALIZATOR [skąd]. Dzieci nie przejawiały większych problemów w posługiwaniu się formami fleksyjnymi wyrazów. Problem stanowiło jedynie poprawne użycie przyimków, szczególnie w kontekście realizacji pozycji LOKALIZATORA [którędy]. Badania potwierdziły założenia autorek, że wybrana klasa czasowników mimo bogactwa miejsc składniowych jest dobrze opanowana przez dzieci w tym wieku. Rozwój składni jest nierozerwalnie połączony z przyrostem ilościowym wyrazów w słowniku czynnym dziecka. 6,5–7,5 metų vaikų gramatiniai (sintaksiniai) gebėjimai (remiantis konstrukcijomis su judėjimo veiksmažodžiais) Straipsnyje nagrinėjama ankstyvojo mokyklinio amžiaus vaikų sintaksinių kompetencijų įgijimo problematika. Pagrindinis tikslas — parodyti, kaip šio amžiaus vaikai sudaro ir vartoja struktūras su judėjimo reikšmės veiksmažodžiais. Šios klasės veiksmažodžiai buvo pasirinkti kaip tyrimo objektas dėl to, kad, palyginti su kitais veiksmažodžiais, jie atveria didžiausią sintaksinių pozicijų skaičių (VEIKĖJO, VIETOS, KRYPTIES, OBJEKTO, ĮRANKIO). Tai suteikė galimybę ištirti ir aprašyti kuo įvairesnius konstrukcijų variantus vaikų kalboje. Tyrimo medžiagą sudarė sintaksinės konstrukcijos, atrinktos iš vaikų pasisakymų (vaikams buvo pasiūlyta aprašyti situacijas, pateiktas tam tikrose iliustracijose). Tyrimas parodė, kad konstrukcijose su judėjimo veiksmažodžiais dauguma 6,5–7,5 metų vaikų sugeba tinkamai realizuoti visas sintaksines pozicijas. Surinktoje medžiagoje vyrauja dviejų pozicijų struktūros (vientisiniai neišplėstiniai sakiniai), o tai reiškia, kad vaikai dažniausiai kuria trumpus pasakymus, įvardydami tik tai, kas jiems atrodo svarbiausia. Dažniausiai buvo pažymėtos šios sintaksinės pozicijos: KRYPTIS I [kur?], ĮRANKIS ir OBJEKTAS, rečiausiai — KRYPTIS II [iš kur?]. Vaikams nebuvo sunkumų vartoti įvairias žodžių formas. Tam tikrais atvejais jiems buvo problematiška taisyklingai vartoti prielinksnius (ypač KRYPTIES I [kur?] pozicijoje). Taigi, tyrimas patvirtino autorių prielaidas, kad 6,5–7,5 metų vaikai puikiai įvaldo judėjimo veiksmažodžių konstrukcijas, nepaisant jų sintaksinių pozicijų turtingumo. Be to, pastebėta, kad vaikų sintaksės raida yra neatsiejamai susijusi su kiekybiniu aktyviojo žodyno praturtėjimu. Reikšminiai žodžiai: vaiko kalbos raida, gramatinė (sintaksinė) kompetencija, judėjimo veiksmažodžiai, sakinio struktūra.