Vyresniųjų klasių mokinių subjektyvios gerovės komponentų ir sociodemografinių kintamųjų sąsajos - Šarakauskienė, Živilė; Bagdonas, Albinas (Psichologija, 2010)
Šiuo tyrimu siekiama atkreipti dėmesį į paauglių subjektyvios gerovės (SG) įvertinimo svarbą ir užpildyti Lietuvoje esamą duomenų apie ją spragą. Tyrimo tikslas – nustatyti vyresniųjų klasių mokinių įvairius SG komponentus ir jų sąsajas su sociodemografiniais kintamaisiais. Įvertinti šie SG komponentai: pasitenkinimas gyvenimu (Cronbacho α = 0,79) ir svarbiomis gyvenimo sritimis – šeima (α = 0,83), mokykla (α = 0,87), draugais (α = 0,83), savimi (α = 0,77), gyvenamąja aplinka (α = 0,82), teigiamas ir neigiamas emocingumas (α = 0,77 ir α = 0,87). Buvo fiksuoti tokie sociodemografiniai kintamieji: amžius, lytis, klasė, gyvenamoji vieta, mokymosi sėkmingumas, šeimos sudėtis, tėvų išsilavinimas ir užimtumas, gaunami pinigai per mėnesį smulkioms išlaidoms. Iš viso apklausti 655 aštuntų, dešimtų ir dvyliktų klasių mokiniai iš 21 bendrojo lavinimo ir profesinio rengimo mokyklos. Nustatyta, kad vyresniųjų klasių mokiniai pasitenkinimui draugais (4,51–4,93) ir savimi (4,30–4,70) skiria didžiausius, o pasitenkinimui mokykla ir gyvenamąja aplinka – mažiausius (3,20–3,99 ir 3,12–4,21) įverčius. SG komponentų vidurkiai statistiškai reikšmingai nesiskiria tik grupių, sudarytų pagal motinos užimtumą. Labiausiai SG komponentų vidurkiai skiriasi grupių, sudarytų pagal amžių. Nustatytos teigiamos sąsajos tarp SG komponentų ir grupių, sudarytų pagal amžių, gyvenamąją vietą, mokymosi sėkmingumą, šeimos sudėtį, tėvų išsilavinimą, gaunamus pinigus smulkioms išlaidoms per mėnesį, vidurkių. SG komponentų įverčiai didesni aštuntų klasių, kaime gyvenančių, gerai besimokančių mokinių, gyvenančių pilnoje šeimoje, aukštesnio tėvų išsilavinimo, gaunančių nuo 1 lito ir daugiau per mėnesį smulkioms išlaidoms mokinių.