Ar įmanoma diagnozuoti viršutinės krūtinės ląstos atvaros sindromą? - Bičkuvienė, Ilona; Meškauskienė, Auksė (Lietuvos chirurgija, 2008)
Ilona Bičkuvienė, Auksė Meškauskienė Vilniaus universiteto Neurologijos ir neurochirurgijos klinika, Vilniaus greitosios pagalbos universitetinės ligoninės Neuroangiochirurgijos centras, Šiltnamių g. 29, LT-04130 Vilnius Viršutinės krtūtinės ląstoa atvaros sindromas (angl. thoracic outlet syndrome, TOS) – viena iš labiausiai ginčytinų klinikinių problemų medicinoje. Nėra patikimų diagnostinių testų, menki pagalbininkai įvairūs tyrimai nustatant TOS diagnozę. Yra gydytojų, neigiančių šio sindromo egzistavimą. Straipsnyje aptariamos sindromo diagnozavimo galimybės ir gydymo būdai. Tirtos dvi ligonių grupės – 16 pacientų, kuriems buvo neurogeninis TOS, ir 54 ligoniai, kuriems, be TOS klinikos, dar pasireiškė praeinančio vertebrobazilinio baseino kraujotakos sutrikimo priepuoliai ir išeminis insultas. Visi ligoniai operuoti. Atlikta skalenektomija, pirmo ir kaklo šonkaulių rezekcija. Pirmos grupės daugumai ligonių simptomai išnyko arba labai sumažėjo, antros grupės nė vienas ligonis nesijautė visiškai sveikas, dviem diagnozuotas pooperacinis išeminis insultas vertebrobaziliniame baseine. Praėjus dvejiems metams po pirmojo šonkaulio rezekcijos, o po skalenektomijos – vos keliems mėnesiams, simptomai atsinaujino (atitinkamai 16% ir 17%). Taigi, būtina kruopšti anamnezė ir nuoseklus klinikinis ligonio ištyrimas, kad būtų galima diagnozuoti TOS. Pagrindiniai žodžiai: TOS, klinikinis ligonio tyrimas, gydymas Diagnostics of thoracic outlet syndrome: Is it possible? Ilona Bičkuvienė, Auksė Meškauskienė Vilnius University, Clinic of Neurology and Neurosurgery, Vilnius University Emergency Hospital, Šiltnamių 29, LT-04130 Vilnius, Lithuania TOS is the most controversial clinical problem in medicine. The diagnosis of TOS has always been difficult. There are no infallible diagnostic tests and methods. Some physicians deny its existence. The diagnostic and treatement possibilities are discussed. Two patient groups were evaluated – 16 patients with neurogenic TOS and 54 cases of TOS with vertebrobasilar transitorial ischaemic attacks and strokes. All patients were operated on. Scalenectomy, first and cervical rib resection were performed. In the majority of cases, after surgical treatment symptoms disappeared or significantly decreased in the first patient group. No one was healthy in the second group, and postoperative vertebrobasilar stroke was diagnosed for two patients. The recurrent TOS was diagnosed after two years after the first rib resection and only several months after scalenectomy (16% and 17% respectively). TOS needs to be diagnosed and treated, even if the correct diagnosis still depends on a careful clinical evaluation and physical examination of each patient. Key words: TOS, clinical examination, treatment