Naujieji asmenų pavadinimai darybos ir semantiniu aspektu - Murmulaitytė, Daiva (Lietuvių kalba, 2016)
Straipsnyje aptariami bandomojo tyrimo rezultatai. Siekta išsiaiškinti išsamaus naujažodžių darybos tyrimo galimybes ir perspektyvas, išsikelti esminius nagrinėtinus klausimus ir pasitikrinti jų aktualumą. Šie rezultatai ir darbo patirtis bus panaudoti vėliau iš esmės tiriant dabartinės naujažodžių darybos polinkius – ar ji smarkiai skiriasi nuo 20 a. II pusėje ir pabaigoje aprašytosios lietuvių kalbos gramatikose, kaip kinta pastaruoju metu, kai leksika nepalyginti sparčiau keičiasi daugėjant informacijos, laisviau bendraujant, atsirandant naujoms komunikacijos priemonėms, patiriant svetimų kalbų poveikį ir t. t.Nagrinėjama kai kurių asmenis pavadinančių naujažodžių – daiktavardžių su baigmenimis -tojas, -a, -ėjas, -a, -ikas, -ė, -ininkas, -ė, -ėlis, -ė, -ūnas, -ė ir -uolis, -ė-, pateikiamų Lietuvių kalbos naujažodžių duomenyne (toliau – ND), daryba ir semantika.Svarstoma, kada naujas reiškinys laikytinas naujadaru, o kada – nauja ND atraminiuose leidiniuose jau fiksuoto žodžio reikšme. Tyrinėjamas naujadarų leksinių ir individualių darybos reikšmių santykis: ar leksinė reikšmė sutampa su darybos reikšme, ar yra už ją siauresnė (o gal platesnė), jei nesutampa – kas sąlygojo jų išsiskyrimą ir pan. Pastarasis klausimas gali būti aktualus vėliau tiriant naujadarų leksikalizacijos reiškinius.Daug dėmesio skiriama konkrečių naujažodžių darybos (kilmės) ir semantinės struktūros aiškinimui. Tokio pobūdžio interpretacijos ypač vertinamos ir laukiamos žodynininkų, kurie turi naujažodžius tinkamai pateikti leksikografijos leidiniuose.Siekiant pagrindinio, turėtas ir šalutinis tikslas – geriau susipažinti su ND kaip naująją leksiką kaupiančiu ir pateikiančiu šaltiniu.
Keywords: naujažodžiai; naujadarai; žodžių daryba; asmenų pavadinimai; leksinė reikšmė; darybos reikšmė; darybos kategorija