Baltijos provincijų rusifikacijos reformos ir jų poveikis Estijos knygų leidybai - Reimo, Tiiu (Knygotyra, 2024)
Straipsnyje apžvelgiama Baltijos provincijų administracinė ir kultūrinė rusifikacija, analizuojama Estijos knygų leidybos ir spausdinimo būklė intensyviausios rusifikacijos laikotarpiu -1885-1892 metais. Pagal 1865 metų spaudos dekretą leidimą steigti spaustuvę išduodavo gubernatorius, o  policijos pareiga buvo kontroliuoti spaustuves ir knygynus. Statistikos duomenys rodo, kad XIX amžiaus antrojoje pusėje spaustuvių nuolat daugėjo. Sparčiausiai ši veikla plėtojosi paskutiniais to amžiaus dešimtmečiais. 1900 metais Estijoje buvo 44 spaustuvės. Iš didžiųjų centrų -Talino ir Tartu -  spaudos darbas pasiekė mažesnius miestus. Verta pažymėti, kad duomenys rodo, jog 1885-1892 metais neatsidarė nė viena nauja įmonė. Tai leistų teigti, kad valdžia sustabdė šį procesą. Spaustuvių atsiradimas glaudžiai siejosi su laikraščių leidyba. Mažesniuose regionų centruose spausdinimo galimybėmis buvo pasinaudota regioniniams laikraščiams steigti. Cenzūros įstaigos vykdoma rusifikacija veikė Estijos laikraščių leidybą. XIX a. 9 ir IO dešimtmečiais buvo atmesta apie 50 prašymų steigti naujus žurnalus ir laikraščius. Tyrimai taip pat atskleidė laikraščių turinio pokyčius: ideologinės diskusijos ir nacionalinės tapatybės įtvirtinimo medžiaga užleido vietą auklėjamojo ir kultūrinio pobūdžio apžvalgoms, skirtoms liaudžiai šviesti. Rusifikacijos reformos neturėjo įtakos knygų estų kalba leidybai. Bendras antraščių skaičius nuolat ir ženkliai augo. Estijos nacionalinė bibliografija užregistravo 5623 knygas ir brošiūras estų kalba, išleistas 1885-1904 metais, o XX a. pradžioje kasmet pasirodydavo apie 400 knygų estų kalba. Spausdintos produkcijos teminė ir tipologinė analizė rodo, kad daugiausia buvo leidžiamos religinio turinio ir grožinės literatūros knygos. Paskutiniais XIX a. dešimtmečiais taip pat padaugėjo vertimų iš rusų kalbos. Rusifikacija labiausiai paveikė vadovėlių leidybą. 1885-1892 metais iš 118 vadovėlių 42 buvo rusiški vadovėliai ir žodynai. Dvikalbių knygų bendras skaičius augo, nes atsirado nemaža draugijų, rengusių juridinę literatūrą. Pagal knygų leidybos statistinių duomenų, tipologijos ir turinio analizę autorius daro išvadą, kad rusifikacijos poveikis knygų estų kalba leidybai buvo menkas ir laikinas.