Sveikatos sodo Vilniaus nuorašas: kodikologinis tyrimas - Cicėnienė, Rima (Knygotyra, 2021)
Straipsnis skirtas kultūrinių LDK ir Maskvos Rusios ryšių istorijai, ją liudijantiems artefaktams. Tyrimo objektu tapo Lietuvos mokslų akademijos Vrublevskių bibliotekoje saugomo Sveikatos sodo (taip straipsnyje vadinamas Gart der Gesundheit (1492) vertimas į rusų kalbą) Vilniaus nuorašas (LMAVB RS F22–25). Straipsniu siekiama pateikti patikslintą objekto kodikologinį aprašą, identifikuojant Vilniaus nuorašo ypatybes bei sąsajas su LDK kultūra. Tikslo siekiama pasitelkus kodikologinį, lyginamąjį bei tekstologinį metodus, sudarant detalų egzemplioriaus kodikologinį aprašą, analizuojant kodekso architektoniką bei vidines struktūras, identifikuojant Sveikatos sodo Vilniaus, Floro, Uvarovo bei Šelonino nuorašų skirtumus ar panašumus. Remiantis gautais duomenimis tikslinamos kodekso sudarymo aplinkybės. Atlikus tyrimą, nustatytos šios kodekso ypatybės. XVII–XVIII a. sandūroje Maskvoje sukurtas didelės apimties kodeksas nėra vienalytis objektas. Jis yra sudarytas iš dviejų skirtingų redakcijų dalių: rodyklės yra artimesnės Uvarovo nuorašui, o pagrindinis tekstas – Charkovo / Floro nuorašui. Antroji ypatybė – kruopštus nuorašo parengimas. Kodeksas rengtas kaip pavyzdinė senoji rankraštinė knyga, gausiai iliustruotas. Puošybai naudoti spalvoti pigmentai, liko auksavimo pėdsakų. Kodekso bloko kraštai buvo dažyti ir puošti ornamentiniais įspaudais. Tai leidžia svarstyti apie aukštą kodekso užsakovo socialinį statusą. Trečioji ypatybė – Vilniaus nuorašo teksto išsamumas. Jį sudaro išsamiausias rodyklių blokas, pagrindinis tekstas buvo papildytas naujais objektais, praturtintas naujais vaizdais, tekste net 237 vaistinių medžiagų ir 38 mineralų pavadinimai rusų kalba. Ankstesniuose nuorašuose buvusios pastabos, papildymai tapo integralia Vilniaus nuorašo tekstų dalimi. Nustatytos ypatybės, sutampantys formalūs požymiai ir teksto organizavimo schema, vienoda iliustravimo maniera skatino ieškoti vietos, kur visus minimus – Floro, Uvarovo, Šelonino – nuorašus, taip pat ir kitus senuosius spaudinius ar jų vertimus galėjo matyti Vilniaus nuorašo kūrėjai. Manytina, kad tokia vieta galėjo būti Vaistinių tarnyba. Tekste aptinkami polonizmai, vertimams panaudoti to meto Rusioje funkcionavę ATR autorių kūriniai skatina atidžiau pažvelgti į atliktus vertimus, ieškoti darbuose dalyvavusių ATR piliečių. Atliktas tyrimas patikslina turimas žinias apie Vilniuje saugomą nuorašą. Tikimasi, kad sukaupta informacija padės knygos istorikams tikslinti kodekso kilmę, gamybos aplinką, taip pat vietą Gart der Gesundheit vertimų ir nuorašų eilėje; sudarys galimybę identifikuoti kitus saugomus fragmentus. Straipsnis papildytas sudaryta Sveikatos sodo Vilniaus nuorašo struktūros ir turinio lyginamąja lentele bei kodekso bloko dekoro paveikslu.
Keywords: iliustruota rankraštinė knyga; Gart der Gesundheit (1492); Sveikatos sodas; vaistažolių knyga; Vaistinių tarnyba; Maskva; mokslo istorija; LMAVB; Nicolaus Bülow; Sergejus Šeloninas; kultūriniai ryšiai