Naujausios knygos istorijos metodologinės tendencijos: nacionalinės ir tarptautinės apybraižos - Hakapää, Jyrki (Knygotyra, 2024)
Robertas Darntonas prieš dvidešimt metų rašė, kad knygos nepripažįsta ribų. Tačiau knygos istorijos plėtra pasaulyje rodo, kad daugelio išsamių šios srities mokslo veikalų turinį lėmė nacionalinių valstybių sienos. Daugelio šalių nacionaliniai poreikiai jau buvo patenkinti, taigi daugiau dėmesio imta skirti tarptautinėms ir kosmopolitinėms temoms. Globalizacijos sąlygomis pasaulyje tokia permaina atrodo dėsninga. Globalizacijai paklūstantys knygos istorikai turi iš naujo apibrėžti savo mokslinius tyrimus, rasti naujų įdomių studijų objektų. Tarptautinės temos leidžia naujai pažvelgti j istoriją, bet ar jos teikia daugiau galimybių gauti geresni finansavimą ir patraukti šiuolaikinius skaitytojus? Mažesnių šalių, kurių vietinė knygos kultūra ilgą laiką priklausė nuo ryšių su užsieniu, tyrinėtojai teigtų, kad kosmopolitinis požiūris niekada nebuvo pamirštas. Todėl naujas metodologijos posūkis transnacionalizmo ir įvairovės link yra beprasmis tyrinėjant, pavyzdžiui, Baltijos regioną, kuriame kalbos. kultūros, prekybos tinklai, socialinės santvarkos ir netgi valstybės nuolat keitėsi. Galų gale šiuolaikiniai knygos istorikai turi ne tik žinoti, ar nori naudoti naują metodologiją, bet ir ko ieškoti tyrinėjant istoriją. Straipsnyje aptariamos trys temos, susijusios su metodologine tendencija atsisakyti nacionalinių valstybių kaip svarbiausio knygos istorijos studijų objekto ir pagrindo. Pirmiausia paneigiama nacionalinio ir tarptautinio požiūrio prieštara. Be to. aptariamos ir lyginamos kitos koncepcijos ("vietos", "namų", "regioninė", "transnacionalinė" ir „daugiatautė"). Toliau vietoje nacionalinio požiūrio mokslininkams siūloma ieškoti tinkamesnio tyrimų pagrindo. Kalbiniu, socialiniu ar lyčių pagrindu atlikti tyrimai gali pateikti naujų įžvalgų. Tarptautiniams istorijos tyrimams naudojami sukurti saviti metodai (lyginamieji, kultūros perdavimo ar susipynusių istorijų), kurie atskleidžia skirtingus tyrinėjamų visuomenių ar individų aspektus. Visi jie yra istorikų darbo įrankis.