Oficialusis ir neoficialusis diskursas: matoma ir nematoma mokyklos kultūra - Nagrockaitė, Šarūnė (Acta Paedagogica Vilnensia, 2016)
Šiame straipsnyje pristatoma mokyklos kultūra, kurią siekiama atpažinti iš jos diskurso. Koncentruojamasi į oficialųjį ir neoficialųjį diskursą kaip mokyklos kultūros išraišką. Straipsnyje, analizuojant diskursą, siekiama identifikuoti mokyklos kultūrinę išraišką remiantis skirtingomis jos grupėmis (mokyklos administracijos, mokytojų ir mokinių). Remiamasi P. J. Gee (2011) diskurso iš didžiosios raidės „D“ ir mažosios „d“ perskyra, kuri žymi oficialųjį ir neoficialųjį diskursą. Oficialiuoju diskursu laikoma viskas, kas apibrėžia ir padaro atpažįstamą socialinę grupę. Oficialusis diskursas priklauso dominuojančiai socialinei grupei, kuri atsakinga už šio diskurso išsaugojimą. Tai išreiškiama įvairiais dominuojančios socialinės grupės tapatumą ir reprezentatyvumą kuriančiais būdais. Diskursas iš mažosios „d“ papildo, išplečia arba keičia oficialųjį diskursą, kurdamas naują, kitokį, neoficialų diskursą (Gee, 2010). Diskursas iš mažosios „d“ neturi tiesioginės reprezentacinės funkcijos, tačiau jis gali papildyti oficialųjį diskursą arba jam prieštarauti, jį kritikuoti. Analizuojant diskursą remiamasi ne tik sociolingvistinės diskurso analizės tyrėjo P. J. Gee (2010, 2011, 2013) idėjomis, bet ir kritinės diskurso analizės atstovais N. Fairclough (2010, 2013), M. Foucault (1998). Straipsnio pagrindinis analizės šaltinis 2014–2015 m. kokybinio empirinio tyrimo duomenys, kuriais buvo tiriama mokyklos kultūra įvairiais pjūviais (erdvės, laiko, artefaktų, ritualų ir diskurso kaip komunikacijos).
Keywords: mokyklos kultūra; oficialusis ir neoficialusis diskursas; diskurso analizė; komunikacinė erdvė