Refleksyvaus mąstymo skatinimas mokant svetimosios kalbos (anglų) - Šliogerienė, Jolita (Acta Paedagogica Vilnensia, 2005)
Refleksyvus mąstymas – tai mąstymas giliau ir atidžiau, tai yra probleminių situacijų sprendimas apgalvojant ir analizuojant kiekvieną detalę ar klausimą. Pagrindinė tyrimo hipotezė: svetimosios kalbos autonominės studijos skatina refleksyvųjį mąstymą, kai studentams suteikiama galimybė prisiimti atsakomybę už savo studijas. Studijose akcentuojamas refleksyvus mąstymas ir praktinės patirties savianalizė. Po kiekvienos sesijos atliekamas mokymo ir mokymosi įvertinimas, kurio tikslas - gauti grįžtamąjį ryšį ir tobulinti mokymosi procesą. Visi besimokančiųjų pasiekimai kaupiami „portfelyje". Jame savo komentarus ir vertinimus pateikia dėstytojas ar „mentorius“. „Portfeliu" remiasi ir baigiamasis įvertinimas. Atliktas tyrimas rodo, kad studentai turi būti skatinami prisiimti atsakomybę už savo studijas ir savarankiškai registruoti savo mokymosi pažangą. Kuo daugiau studentams suteikiama atsakomybės, tuo labiau jie yra pasirengę autonominėms studijoms. Pažymėtina, kad dizainas stipriai koreliuoja su atsakomybe (p= .000; r= .422**) ir su motyvacija (p = .000; r = .529**). Vadinasi, mokymosi aplinka turi įtakos studentų motyvacijai ir atsakomybės jausmui. Atlikus tyrimą, galima tvirtinti, kad struktūrizacijos būtinybę išreiškia maždaug pusė studentų. Gera mokymosi proceso struktūra rodo stiprų koreliacinės struktūros ir motyvacijos (p = .000; r = .308**), mokymosi aplinkos (p = .008; r = .218**) ir dėstytojo intervencijos būtinumo (p= .000; r = .502**) ryšį, kiek silpnesnė atskleista koreliacija su atsakomybe (p= .018; r = .196*). Vadinasi, gerai struktūrizuotas mokymosi procesas neskatina studentų prisiimti atsakomybės už savo studijas bei stabdo refleksyvųjj mąstymą.
Keywords: refleksyvus mąstymas; mokymas; mokymasis; savianalizė; saves vertinimas